Title: 2000. május 23.-án a Magyarok Világkongresszusa egységet, bizakodást sugárzott. Történelmi esélyünk volt a világban szétszórtan élő magyarok összefogására. A másnapi küldöttközgyűlés már a napipolitika módszereivel folytatódott, testvérharc szintere volt.
Author: Demény Tamás
Last saved by: FÁY ÁRPÁD

Dobos László: Felelősséget viselünk és vállalunk az MVSZ sorsa és jövője iránt.
(2000 szeptember 22.)
Az MVSZ 2000 májusi közgyűlésének másnapján - tizenkét megválasztott elnökségi tag - tiltakozásul az MVSZ-ben előállott helyzet okán ideiglenesen felfüggesztettük tevékenységünket az MVSZ elnökségében. Máig is tartó elhatározásunkat az alábbiakkal indokoljuk:
Az MVSZ 1996-os közgyűlése óta a testvérharc színtere lett. A közgyűlésen nyilvánvalóvá vált az erdélyi OT (VET), valamint az amerikai OT szövetkezése. A törés, a táborokra oszlás itt kezdődött el. Az MVSZ talaján megjelentek az első érdekcsoportok - a züllesztő széthúzás. Az 1996-os alapszabály teret nyitott a befolyásért és pozíciókért folytatott szégyentelen küzdelemnek. Most már tudjuk, az MVSZ meghódítása, kisajátítása, s ezzel együtt a kommandó-szemlélet már a '96-os közgyűlésen rajtolt.
A Világszövetség háború utáni újraalakulását (1989, 1991, 1992) nagy erejű élmények uralták; a viszontlátás, az újratalálkozás, az együvétartozás érzése.
S a kapcsolatteremtés igénye. A közös tulajdonú történelme, a közös kultúra, az azonos nyelv ihlető erőként tört felszínre. S mindezzel együtt a szabadság érzésének változtató ereje.
Jöttünk, a világ különböző helyeiről, különböző sorsok örömeivel és terheivel. A Világszövetség újraszerveződésének forrásvidékei... A magyar történelem új emberarca jelent meg a színen; tornyokba és siratófalakba építhető élettörténetek sokasága. E szálakból fonódott az újraéledő Világszövetség szellemisége, az egymásbecsülés és tolerancia. A Világszövetség újraindulásakor hatalmas tapasztalat és erő kínálkozott.
Az újraszerveződő Világszövetséget többpártrendszer közege fogadta. Sokféle felületes vád ellen szólva a Világszövetség első szakaszában nem a pártházak bejáratait kereste, nem a pártvezérek irodáinak kilincsét koptatta, hanem a nemzet felé indult. Egyéni és közösségi szuverenitásunkat tartottuk fontosnak.
Eszmeileg, erkölcsileg s kőművesként is építkezni kezdtünk; a Világszövetség nemzet felé vezető útját nyitottuk meg a határon túli magyar közösségek előtt. A Duna Televízió megalapítása. Hangot adtunk az autonómiai törekvéseknek; a Világszövetség berkeiben erősödött fel s vált autonómmá az Anyanyelvi Konferencia; elkezdtük a Világszövetség intézményesítését (1992); szembefordultunk a megalázó alapszerződéssel (1995). Az anyanyelv védelmének programját hirdettük meg a Debreceni Nagytemplomban (1995). A Világszövetségben fogalmaztuk meg elsőként a nemzetben gondolkodás igényét s az egységes nemzet munkálásának szükségét (1995)... S a magyar történelem nagy évfordulóinak - millecentenárium, a szabadságharc 150 éves évfordulója, a millennium - határon kívüli rendezvényein újramondjuk, újrateremtjük, visszasajátítjuk elsarcolt igaz magyar történelmünket... A Világszövetség ihletésével kopjafák, emlékművek sokasága nőtt Kárpát-medence s a nagyvilág magyar területein. A háború, az erőszak áldozatainak emlékeztető mementói... Akiért nem szólt a harang ... Az 1996-os közgyűlést megelőzően a millecentenárium megjelenítésében különösen a határon túli rendezvények sokasága az MVSZ reneszánszának reális élményét keltette. S mindez bizonyítható.
Olykor gyámoltalan, esetlen cselekedeteink ellenére is az MVSZ 92-96-os ideje a gyarapítás, felfeléívelés nagy korszaka volt. Itt és ekkor fogalmazódtak meg a Világszövetség különböző fórumain az új magyar nemzetstratégia elvei. Sajnos, az 1996-os közgyűlés előkészítő ideje és maga a közgyűlés is megtörte ezt a folyamatot.
A magyarok IV. Világtalálkozóján magyarságlétünk számos integráló gondolata fogalmazódott meg. Sajnos, mindez nem vált programmá. Az októberi közgyűlés sem exponálta a Világtalálkozó programértékű gondolatait. A IV. Világtalálkozó még képes volt inspirálni a magyar-magyar csúcstalálkozót, a küldöttgyűlést már nem.
A küldöttgyűlés
A küldöttgyűlésen más irányú mozgás, más irányú hangsúlyok alakultak ki, szinte leváltunk a Világtalálkozó, s a Világszövetség eszmeiségéről. Tudatos szerveződés vitte a dolgokat más irányba; azaz az MVSZ talaján megjelentek az első érdekcsoportok. Itt kezdődött a repedés. A varázsszó az alapszabály lett, amit a VETT vezetőinek jövőbeni érdekei és céljai szerint fogalmaztak meg. Ez az Alapszabály a Védnöki Testület megalakulásával alávaló módon elsüllyesztette Sütő Andrást, a magyar irodalom európai rangú személyiségét.
Négy év Alapszabály-őrület. Kifelé elnök és elnökhelyettes hatásköri vitájának nevezték a kibontakozó ellentéteket. Alapjában Patrubány Miklós által több, nagyobb jogkör követelése volt a lényeg... Hová távolodtak a szórványmagyarság s a Kárpát-medence létgondjai?
S a trónkövetelés állomásai; a főügyészség megóvta az Alapszabály 16 paragrafusát; a 98-as köztes közgyűlésen háromszáz magyar küldött azon fáradozott két napon át, hogy a hatáskörök ujjonti eligazításában Patrubány Miklós elnökhelyettesnek meg legyen a javadalma . Így került hozzá a költségvetés, az informatika és az MVSZ testületeinek felügyelete. Azaz, alapjában véve minden lényeges területe a szövetség tevékenységének. A 99-es évi közgyűlésen már Csoóri Sándor fejét követelték - bizalmi szavazás, pozícióharc, az ellentábor programja nélkül.  Minden előre megírt forgatókönyv szerint. Majd a '99-es évi közgyűlés s annak megismétlése (ennek felelőssége megállapításra vár).
A véres csatákban programokról, a hogyan továbbról alig esik szó. Van bizonyíték mindenre. Így osztódott, így darabolódott a Világszövetség. Így lett az éhes pozícióharc színtere. A marxizmus politikai iskoláin tanították így valaha az ellenség, a bűn, a bűnbak előteremtésének taktikáját és demagógiáját.
A májusi közgyűlést megelőzően felerősödött a szövetség átalakításának igénye és szüksége. Nagyon sokan úgy ítéltük meg, megérett az idő az MVSZ megújítására. Számos tervezet készült e témára vonatkozóan. Reméltük, hogy újító tanácskozásnak leszünk részesei. Nem ez történt. Azok a tervezetek, amelyek az MVSz jövőképét is igyekeztek előrevetíteni, változtató erejű programokat is tettek, sajnos nem kerültek érdemi megtárgyalásra. Patrubány Miklós az elnöki tisztért folytatott kampány, s annak szervező támogatói lesöpörték, elhallgattatták, elhallgatták a megújítás érdemi programjait. Ehelyett a megújulás frázishalmaza, a nagyot csattanó magyarkodás szólamai zengtek. Fájón kell megállapítani, hogy a májusi közgyűlés nem hozott programot, nem hozott megújulást sem... Patrubány Miklósnak nincs érdembeli programja, hacsak ezt nem tekintjük annak; hagyomány, tanulás újjászületés. Ez a közgyűlés messze esett a világmagyarság gondjaitól. A májusi közgyűlést nem az egység szándéka, nem a megújulás, hanem személyi ügyek uralták. Patrubány Miklósnak az elnöki tisztért folytatott kampánya behálózta a Világtalálkozót, ugyanígy a tisztújító közgyűlést is.
S egyáltalán, a kampányolás idegen fogalom és gyakorlat a Világszövetség történetében és jelenében. A kampányolás a politikai pártok sajátja.
Az elmúlt négy év Patrubány Miklós közvetlen munkatársai által meghonosodott szellemiség. A megválasztott elnök évek óta konszenzus építése helyett konfrontációt és pártpolitikát importált a Világszövetségbe. Az összmagyar érdekek szolgálatát hangoztatva a valóságban az általa képviselt erdélyi szemléletnek akarja biztosítani a Világszövetséget, mind magyarországi hatalmi bázist.
Az MVSZ májusi közgyűlése számos időszerű kérdést vetett fel és hagyott megválaszolatlanul:
- mi legyen a rendszerváltással szerepét vesztett politikai emigráció új szerepe;
- milyen legyen az egész magyarságra kiterjedő Világszövetség szervezeti felépítése; milyen legyen a magyar állam és a Világszövetség közötti munkamegosztás;
- mire jó egy anyaországi magyarnak, ha tagja az MVSZ-nek;
- milyen legyen a magyar-magyar párbeszéd intézményrendszere;
- mit tehetünk a magyar alkotmány megalkotásáért;
- milyen érdekegyeztető civil fórumokra van szükség a határokon túli magyarok és az anyaország kapcsolatában?
Az elmúlt évek tapasztalata alapján számos kérdés újragondolására és időszerűsítésére van szükség;
- újra kell fogalmazni az MVSZ céljait.
- Voltak elképzelések, amelyek az MVSZ-t mintegy árnyékkormányként gondolták el. Tapasztalat bizonyítja az út járhatatlanságát.
- Legyen szövetség, szövetségek társulása, amelyek a saját dolguk végzése mellett egyetlen közös feladatra szövetkeznek; a határon túli magyarok megtartására. Ehelyett az MVSZ közelmúlti tevékenysége egy párt magatartásához közelít.
- Pontosítani a Világszövetség tagságát. Egyéni s közösségi tagok helyzetét és jogállását.
- A három régióba való szervezés beépített konfliktusok forrása lett. Sok szempontból ez a felosztás nem bizonyult hasznosnak. Mindhárom régiónak más-más a helyzete, érdeke és adottságai.
- Nincs megfelelő tájékoztatási rendszer. Az állandó panasz és elégedetlenség forrása az elégtelen vagy késői tájékoztatás. Nincs korszerű internetes kapcsolat a vezetőség, a küldöttek és a tagok között.
- A tájékoztatás gyorsaságot, pontosságot, időszerűséget szükségel a modern technika minden lehetőségének a felhasználásával.
- Megfontolás tárgyává tenni, a régiók helyett létrehozni az önszerveződő magyar egyesületek, egyházak, a külhoni magyarságot fenntartó szervezetek közvetlen kapcsolatát, illetve szövetségeit.
- Teljes átszervezésre szorul az MVSZ. Ezt csak úgy lehet elkezdeni és végrehajtani, hogy országonként kell megtárgyalni és nekivágni más világszövetség létrehozásának.
- Felülvizsgálni a választás óta történtek (elnöki határozatok és utasítások) törvényességének megállapítását.
- Új alapszabály előkészítése.
- A tagsági viszonyok rendezése - ki, s milyen alapon lehet a Világszövetség tagja, a teljes nyitottság elvét követni. A tagfelvétel az országos tanácsokon kívüli (közvetlen tagság) feltételei is biztosítva legyenek. Kimunkálni a küldöttállítás új rendjét. S új tisztújító közgyűlés összehívása.
- Felszólítani Patrubány Miklóst, hogy az MVSZ elnöki tisztjéről mondjon le, mert alkalmatlan a Világszövetség prezentálása és vezetésére.
Az elmúlt négy év Patrubány Miklós közvetlen munkatársai által meghonosított szellemiség néhány esete:
Mindjárt a választmány alakuló ülésén magasra csapó botrány. Kálmán László a számvevő bizottság elnöke kirohant Csoóri Sándor s a szövetség költői irányítása ellen. Kálmán Lászlóról röviddel azelőtt kiderült, hogy pedofil, s bírósági eljárás indult ellene - s el is ítélték. 
Egy pedofil az amerikai OT támogatásával ártatlan apostolként kívánt hatni. Az amerikai és az erdélyi OT szövetkezésének első termése ez. 
- az elnökhelyettes svájci útja, a nagyot dobbantó csettintés példája; a svájci magyar zsidó vagyonok Világszövetség által történő kezelése;
- hitelkérelem a svájci bankoktól, végeredményben látványos önmutogatás az erdélyi egyházi méltóságok aláírásával;
- a csíksomlyói elnökség okán hajtóvadászat Csoóri Sándor ellen;
- a magyar sportcsillagok találkozójának egyoldalú, erdélyi túlsúlyú megrendezése;
- lásd: a hivatalnok szellemet, az elnökhelyettesi jegyzékek útján való érintkezést, levelezést még a szomszédos szobák között is;
- lásd: az irodák lezárását a közgyűlés után;
- lásd: az MVSZ munkatársainak felhatalmazás nélküli elbocsátását;
- lásd: a más vélemények lábbal taposását;
- lásd: Dobos László a Magyar Nemzetben 1997szeptemberében megjelent írásának okán vallató megveretését;
- lásd: az elnökség másként gondolkozó tagjainak az etikai bizottság elé való idézését;
- aki az elnökhelyettes ellen szól, azt könyörtelenül legázolja;
- lásd: Bakos István minősítését az elnökség debreceni ülésén;
- lásd: Magyari Rozália megalázó lerohanását;
- elnöki kampányát az MVSZ hálózatán, s nagyrészt az MVSZ költségén folytatta;
- a költségvetés felelőseként bizonyítható részrehajlása, az országos tanácsok működését támogató összegek sorrendi utalásában (Erdélynek elsőnek, Kárpátaljának hónapokkal később);
- Dobos László az MVSZ segélyszolgálata ezévben gyűjtést hirdetett a tiszai árvízkárosultak megsegítésére, az elnökhelyettes megakadályozta, hogy a felhívás a szövetség internetes honlapjára kerüljön.
Az erőszak nyomulása mindez. Mindenre van példa és bizonyíték.
A Kárpát-medence Erdélytől kisebb területek képviselői (Szlovákia, Kárpátalja, Vajdaság, Szlovénia, Csehország) állásfoglalásba tiltakoztak a szövetség tisztségviselőinek erdélyi túlsúlya ellen (tiszteletbeli elnök, elnök, régielnök). Érdemi választ nem kaptak mindmáig.
Egy felfogás, amely hatalomként, pozícióként fogja fel a Világszövetséget.
A tizenkettek
Mi tizenketten azért fordultunk el a megválasztott elnöktől, mert magatartásával pusztítja a Világszövetség megtartó szellemét. Azért függesztettük fel tevékenységünket, hogy figyelmeztessünk. Az MVSZ nem tűrheti a kommandó szellemet. Ezért nem lehet tovább folytatni és meghosszabbítani sem, az MVSZ eddigi mechanizmusainak működését.
Az életben lévő Alapszabályt és intézményrendszert fel lehet használni mások ellen, vissza lehet vele élni. A számszerű többség elve szerint a kisebbeket, a gyengéket le lehet győzni. Márpedig puskával a kézben kivívott győzelem nem lehet sajátja a Magyarok Világszövetségének. A mostani állapot lehetőséget ad a testvérharcra, a kiközösítésre, a kizárásra, a megbélyegzésre, a lebecsülésre, mások megvásárlására, a diktátorkodásra.
Ez a mostani állapot magában hordja a konfliktusok fészkeit. Az Országos Tanácsok rendszere és az így értelmezett régiók, s a Világszövetséget hatalmi pozícióként értelmezett szövetség alkalmatlan a magyarság integrálására.
Az egyenrangúság, az egyenlőség s a tolerancia elve nélkül elképzelhetetlen az egészségesen működő Világszövetség.